Pēc 990 dienām, kas pavadītas, lidojot caur Saules sistēmu un aplidojot ap Veneru, NASA Parker solārā zonde ir sasniegusi savas misijas galveno mērķi – tā “pieskārās saulei”.
Konkrētāk, ierīce uz zondes, kas tika palaista 2018. gada 12. augustā, paziņoja zinātniekiem uz Zemes, ka kosmosa kuģis ir šķērsojis kritisku robežu un atrodas Saules atmosfērā – vietā kur temperatūra var sasniegt pat 1.6 miljonus Celsija grādu. Saules atmosfērā atrodas Saules vainags, kas līdz šim ir bijusi visai neizpētīta un zinātniekiem radījusi daudz jautājumus. Tiek uzskatīts, ka tā ir pat līdz 3 reizēm karstāka kā pati Saule. Saules ainagā apkārt lido smalkas daļiņas, kas sauktas arī par solāro vēju, tās šajā daļā notur magnētiskais lauks, bet, kad daļiņas sasniedz zvaigznes atmosfēras robežu, tās lido prom un spēj sasniegt pat miljoniem kilometru stundā. Solārais vējš ir visai bīstams satelītiem un dažādām tehnoloģijām, jo rada neatgriezeniskus bojājumus. Lai izdomātu kā tos aizsargāt, jau gadu desmitiem NASA ir plānojusi sasniegt Saules vainagu un veikt šo izpēti.
Zonde ar raķeti no Zemes tika palaista pirms 3 gadiem. Šī gada 21. aprīlī, pēc astotās Parker veiktās orbītas ap Sauli, zonde beidzot nonāca tās atmosfērā un atradās vien aptuveni 12 miljonus kilometru no Saules. Nonākot šajā punktā, tika uzņemti attēli ar plazmu, kas atrodas ap zondi, kā arī ierīce uztvēra, ka notikušas izmaiņas apkārt esošajā magnētiskajā laukā. Līdz šim nav bijis skaidrs, cik tālu no Saules atrodas Alfvén punkts (slānis, kur saules magnētiskais lauks cieši notur zvaigznes plazmu un vēju jeb Saules atmosfēras robeža), bet nu to ir izdevies noskaidrot.
![](https://notepad.lv/wp-content/uploads/2021/12/saules-plazma-1024x685.png)
Parker zonde ir vistuvākais Saulei nonākušais cilvēka veidotais objekts —novembrī tas bija vien 8.5 miljonu kilometru attālumā no Saules. Salīdzinājumam, Merkurs atrodas aptuveni sešas reizes tālāk, 57 miljonu kilometru attālumā.
Zondei ir moderns siltuma vairogs, kas neļauj tai pārkarst, taču to tāpat, riņķojot ap Sauli, apdraud dažādas briesmas, kā piemēram, plazmas sprādzieni un kosmiskie putekļi, kas pēc tiem seko.
Lai gan piekļūšana Saulei tik tuvu ar zondi jau ir liels sasniegums, vēl ir daudz informācijas, kuru zinātnieki vēlas iegūt. Parker turpinās riņķot ap Sauli un iegūt datus. Paredzēts, ka 2023. gadā zonde atradīsies vēl tuvāk – 7.8 miljonus kilometru no Saules. Ja zonde izturēs plazmas sprādzienus, tad tuvākais punkts, kurā tā spēs nonākt, tiks sasniegts pēc trīs gadiem un tie būs vien 6.9 miljoni kilometru no Saules.
Avots: NASA